![Screening1](/media/533bt541/screening1.jpg?anchor=center&mode=crop&width=480&height=480&format=jpg&quality=70&rnd=133651741278500000)
Ny metod gör det möjligt att screena för autoimmuna sjukdomar i stor skala
Intresset för att screena för typ 1-diabetes växer i takt med att metoderna blir bättre och nya bromsläkemedel blir tillgängliga för fler patienter. Nu visar ny forskning vid Lunds universitet hur screening för autoimmuna sjukdomar kan göras i stor skala.
Ett nytt läkemedel som kan bromsa utvecklingen av typ 1-diabetes har godkänts för användning i USA. Om läkemedlet Teplizumab blir tillgängligt även i Europa kan det ställa nya krav på att sjukvården ska börja screena för sjukdomen. Åke Lernmark är en av de diabetesforskare som har utvecklat screeningmetoder för typ 1-diabetes.
– Om tillgången till bromsläkemedel blir större kommer vi förmodligen att se ett ännu större intresse för att screena för typ 1-diabetes. Vi behöver se till att våra metoder gör det så enkelt och kostnadseffektivt som möjligt att screena för sjukdomen, säger Åke Lernmark, seniorprofessor i experimentell diabetes vid Lunds universitets diabetescentrum.
Jämförde två metoder
Åke Lernmark har tagit fram en metod som mäter diabetesrelaterade autoantikroppar och som för närvarande är en internationell standard. Metoden som kallas RBA (radiobinding assay) mäter diabetesrelaterade autoantikroppar i ett blodprov. Han har nu lett en studie där standardmetoden jämförs med en ny metod som heter ADAP (antibody detection by agglutination-PCR). Den nya metoden ADAP har utvecklats av forskare vid University of California, Berkeley, som är medförfattare till studien.
Forskarna har jämfört de två mätmetoderna på blodprover från omkring 2 500 barn med nydiagnostiserad typ 1-diabetes och en lika stor kontrollgrupp utan sjukdomen och funnit att den nya mätmetoden var lika bra eller bättre än standardmetoden på att definiera vilka barn som är i riskzonen att utveckla typ 1-diabetes. Resultaten, som publiceras i tidskriften eBioMedicine, stod sig oavsett om analyserna gjordes i Sverige eller USA.
– Vi har lärt oss mycket om hur typ 1-diabetes utvecklas med hjälp av standardmetoden, men vi behöver utveckla bättre screeningmetoder för att de ska kunna användas inom sjukvården. En viktig slutsats av studien är att den nya metoden kan användas för att genomföra storskalig screening för typ 1-diabetes, säger Åke Lernmark.
Storskalig screening
Barnläkaren och forskaren Daniel Agardh leder en forskargrupp vid Lunds universitets diabetescentrum som har screenat skånska barn för de tre autoimmuna sjukdomarna typ 1-diabetes, celiaki och tyreoidit inom ramen för studien TRIAD. Inom studien används både standardmetoden RBA och den nya mätmetoden ADAP.
– En målsättning med projektet är att testa olika metoder som kan användas för storskalig screening av typ 1-diabetes och andra autoimmuna sjukdomar. En fördel med den nya metoden ADAP är att en robot som sköter sig själv kan analysera åttio prover åt gången, i stället för att fyra personer ska göra varje analys manuellt. En nackdel med den tidigare använda standardmetoden RBA är att det krävs större mängder blod, säger Daniel Agardh.
I den första delstudien inom TRIAD screenades 2 271 skånska barn för de tre autoimmuna sjukdomarna, typ 1-diabetes, celiaki och tyreoidit, även kallat sköldkörtelinflammation. Forskarna kunde bland annat se att autoantikroppar associerade med typ 1-diabetes, celiaki och tyreodit var vanligare hos barn som hade en förälder eller ett syskon med någon av sjukdomarna. Resultaten har publicerats i tidskriften Frontiers in Pediatrics.
– Studien ger ökat stöd för att barn med föräldrar eller syskon med någon av sjukdomarna bör screenas för dessa sjukdomar. Problemet med att begränsa screening till barn med familjemedlemmar med någon av sjukdomarna är att vi skulle missa väldigt många barn med någon av sjukdomarna. Risken för att utveckla typ 1-diabetes ökar visserligen om en familjemedlem har sjukdomen, men de flesta som får typ 1-diabetes har ingen nära släkting med sjukdomen, säger Daniel Agardh.
Några droppar blod
De familjer som har deltagit i TRIAD har fått ett test hemskickat och blodprovet har sedan skickats vidare till labb för analys. I höst planerar Daniel Agardh att genomföra en betydligt större screeningstudie inom ramen för TRIAD. När studien genomförs i höst kommer den nya analysmetoden ADAP användas som huvudmetod.
– Det kommer att underlätta för deltagarna som bara behöver bidra med några droppar blod. Vi hoppas att vår metod med hemmatestning kan användas inom sjukvården i framtiden, för att öka deltagandet och sänka kostnaderna för nationella screeningprogram. De flesta som deltar i våra studier är tacksamma för att möjligheten finns. Det ger förutsättningar att ställa om kosten om barnet visar sig ha celiaki. Om barnet visar sig ha odiagnostiserad typ 1-diabetes finns det möjlighet att sätta in insulinbehandling i tidigt skede, vilket minskar risken för komplikationer på kort och lång sikt, säger Daniel Agardh.
Autoantikroppar
En autoantikropp är en antikropp som produceras i kroppen och som är riktad mot kroppens egna vävnader, ofta med vävnadsskada som följd.
Diabetesrelaterade autoantikroppar används för att identifiera personer som är riskzonen att utveckla typ 1-diabetes. De diabetesrelaterade autoantikropparna är IAA, GADA, IA-2A och ZnT8A. En individ med mellan två och fyra diabetesrelaterade autoantikroppar har en markant ökad risk att utveckla typ 1-diabetes.
Autoantikroppen tTGA är associerad med celiaki och TPOA är en autoantikropp som kopplas till tyreoidit.
RBA är en internationell standardmetod för att mäta förekomsten av diabetesrelaterade autoantikroppar i ett blodprov. Mätmetoden är manuell och går ut på att skilja ut autoantikroppar med hjälp av radioaktivitet. En autoantikropp per blodprov kan analyseras. ADAP är en ny mätmetod som skiljer ut autoantikroppar med hjälp av DNA-märkning. Mätningarna kan automatiseras, flera autoantikroppar kan analyseras samtidigt och kräver inte radioaktivitet.
Autoimmuna sjukdomar
Vid autoimmuna sjukdomar som typ 1-diabetes, celiaki och tyreoidit angriper immunsystemet den egna kroppen.
Vid typ 1-diabetes har kroppen slutat tillverka insulin, vilket leder till för mycket socker i blodet. Typ 1-diabetes är en livslång sjukdom som kräver behandling med insulin.
Celiaki innebär intolerans mot gluten, som finns i vete, råg och korn. Behandlingen går ut på att sluta äta gluten. Det gör att symtom som magbesvär, trötthet och viktnedgång går över.
Tyreoidit är en tillfällig form av sköldkörtelinflammation. Behandlingen beror på vilken typ av symtom patienten har.
Källa: Diabetesportalen, Petra Olsson
Foto: Petra Olsson
Senaste nyheterna
![Gravid (1)](/media/yv3kf53c/gravid.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133700848575130000)
![Hamburgare](/media/iecpjr13/hamburgare.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133699158989100000)
![Nutsok](/media/qmeoecpn/nutsok.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133697402148570000)