![Olof Erikssonny](/media/chspi1ip/olof-erikssonny.jpg?anchor=center&mode=crop&width=480&height=480&format=jpg&quality=70&rnd=133662851518830000)
Spännande uppföljning gällande Olof Erikssons forskning
År 2020 fick Ph.D, M.Sc. Associate Professor Olof Eriksson vid Uppsala universitet ett forskningsanslag på 1 303 000 kronor av oss på Diabetes Wellness Sverige för sitt projekt ”GPR44 as a PET marker for measuring beta cell mass in human”.
- Finansieringen från DWS var helt avgörande för att driva projektet från koncept till tröskeln för kliniska studier, säger Olof.
Hur ser forskningen ut i nuläget?
- Det går mycket bra, och vi ska initiera kliniska PET studier med 11C-MK7246 så snart etiktillståndet är på plats, augusti är planerad start. Vi avser i första studien att scanna individer med beta cells massa (personer utan diabetes, som ska ha hög PET signal), samt individer med mycket få beta-celler (personer som haft T1D i ca 10 år, utan detekterbar c-peptid).
Den prekliniska utvecklingen stöttades av Diabetes Wellness, och ert stöd har varit helt avgörande för att nå klinisk fas för denna nya metod för att mäta mängden kvarvarande beta cell i människa, utan biopsi.
Vad har du kommit fram till?
- Den prekliniska valideringen visade att PET tracern 11C/18F-MK7246 kan kvantifiera mängden beta celler i vävnad. Inte bara i bukspottskörteln, men även i graft med transplanterade öar, samt i insulinom (en typ av sällsynt neuroendokrin tumör som har sitt ursprung i beta celler). Detta gör att vi nu när PET tekniken kommer in i klinisk fas, har bra förståelse inom vilka indikationer och sjukdomar där metodiken kan fungera bra.
Hur har finansieringen från DWS gjort det möjligt för dig att driva projektet?
- Bidraget från DWS är extra viktigt då det är tvåårigt, vilket ger långsiktighet i planeringen och genomförandet. Konkurrensen att få bidrag från DWS är hög, vilket dessutom gör att projektet får en ”kvalitetsstämpel” efter genomgången utvärdering.
Vad ser du som de största utmaningarna inom diabetesforskningen?
- Diabetesforskningen är inne i en spännande period just nu, där nya läkemedel som GLP-1 agonister ger helt nya kliniska behandlingsmöjligheter inom T2D. Samma inom T1D, där nya metoder för öcells-transplantation inom några år förhoppningsvis kan appliceras brett som botande behandling. Det är väldigt viktigt att Sverige som forskningsnation hänger med i denna utveckling för att hålla diabetesvården på högsta nivå. För detta behövs finansiering och infrastruktur för att kunna leda kliniska prövningar med denna typ av nya behandlingar. Tyvärr minskar istället den kliniska forskningen i Sverige – detta måste vi ändra på!
Vad inspirerade dig att göra det du gör?
Jag ville bli forskare redan som ung, då jag genom min pappa läste mängder av populärvetenskapliga böcker inom fysik och biologi. De kändes alltid helt självklart att det är detta jag ville arbeta med! Är väldigt tacksam och priviligierad att få jobba med biomedicinsk forskning, och stöd från organisationer som DWS är helt ovärderligt för detta.
Har du något budskap till våra givare?
Många vet inte att den största delen av allt forskningsstöd i Sverige kommer från stiftelser och patientorganisationer. Det statliga stödet räcker alltså inte på långa vägar att hålla Sverige som en framgångsrik och konkurrenskraftig forskningsnation. Individuella gåvor till organisationer som DWS är därför helt kritisk för diabetesforskningen i Sverige, och har en direkt betydelse för förbättrade behandlingar inom sjukvården.
Text: Ann Fogelberg
Foto: Privat
Läs mer om Olof’s forskningsanslag HÄR
Senaste nyheterna
![Gravid (1)](/media/yv3kf53c/gravid.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133700848575130000)
![Hamburgare](/media/iecpjr13/hamburgare.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133699158989100000)
![Nutsok](/media/qmeoecpn/nutsok.jpg?anchor=center&mode=crop&width=440&height=280&rnd=133697402148570000)